ЕПИДЕМИОЛОШКЕ КАРАКТЕРИСТИКЕ ОСОБА ОБОЛЕЛИХ ОД МИГРЕНЕ У БЕОГРАДУ - Sretenović, Srdjan Lj (Medicinski časopis, 2013)
Увод и циљ: Мигрена је посебан облик периодичне главобоље, која се јавља у 5-10% популације. Новија упоредна истраживања указују да l7,6% жена и 5,7% мушкараца имају један или више мигренских наада годишње. Циљ ове студије је приказивање епидемиолошких карактеристика мигрене на популацији становништва града Београда. Методе: Епидемиолошки подаци су добијени на основу анкете спроведене на 2000 испитаника животне доби од 16-82 године, различитог пола (M:Ж=772:1226), а по претходно стандардизованом анкетном упитнику. Спроведена је теренска студија, са личним интервјуисањем маја 2006 године у Београду. Резултати: Преваленција мигрене у генералној популацији Београда према укупном узорку била је 11.05%; за женски пол 12.95%, за за мушки 8.03%. Дистрибуција мигрене према старости показала је да је иста процентуално различито заступљена у различитим добним групама: <20:6.3%; 20-29:41.2%; 30-39:16.3%; 40-49:16.3%; 50-59%:12.7%; >59:7.2%. Аура је присутна у 3.2% испитаника. Најчешћи провокативни фaктори мигренског атака су: стрес 14.5%, климатске промене 10%, умор 6.3%, менструациони циклус 5.9%. Најчешћи пратећи симптоми мигренског атака били су: фотофобија у 14.9% оболелих, мучнина у 11.8%, удружени фото и фонофобија у 13.1%, и удружено мучнина са фото и фонофобијом у 9.5% оболелих. Дистрибуција по степену едукације показала је да већина оболелих од мигрене има виши степен едукације (54.3% је имало средњешколску диплому, 43.4% са дипломом више школе или универзитета, док је само 2.3% имало само основно образовање. Дистрибуција оболелих према кућном приходу је такође анализирана, и нађено је да су они са најмањим приходом ређе оболели од мигрене (4.5% оболелих су најсиромашнији, 15.4% нешто бољег прихода, 44.3% оних добрим приходима и 35.3% оних са јако добрим приходима). Стрес се пак показао као најбитнији провокативни фактор, и у поређењу са нивоима прихода и едукације. Закључак: На основу добијених резултата, нису утврђене сигнификантне разлике у процентуалним вредностима посматраних параметара у односу на упоредне студије у европским земљама и САД. Боље едуковано и богатије стновништво чешће болује од мигрене. Могуће је да је томе разлог специфична систематичност у бољем препознавању ове болести. Кључне речи: мигрена, преваленција, епидемиологија