KARDIOVASKULARNE BOLESTI – FAKTORI RIZIKA - Stajic, Dalibor (Medicinski časopis, 2016)
Cilj ovog istraživanja je ispitivanje prevalence i uticaja odgovarajućih faktora rizika za nastanak kardiovaskularnih bolesti. Opservaciona studija preseka sprovedena je u Domu zdravlja u Kragujevcu, 2014. godine. Metodom slučajnog uzorka odabrano je 98 učesnika starosti preko 35 godina bez prethodne dijagnoze kardiovaskularnih bolesti. Ispitanici su popunjavali upitnik o prisustvu različitih faktora kardiovaskularnog rizika: porodične anamneze, navika u ishrani i drugih životnih navika. Gojaznost je određena na osnovu vrednosti indeksa telesne mase, a gojaznost centralnog tipa na osnovu vrednosti obima struka. Za procenu metaboličkog profila korišćeni su ukupni holesterol, trigliceridi i glikemija. Desetogodišnji rizik od fatalnog kardiovaskularnog ishoda određen je pomoću SCORE (Systematic Coronary Risk Evaluation) metode. Povećan indeks telesne mase (>25 kg/m2) utvrđen je kod 57.1% ispitanika. Centralna gojaznost je bila prisutna kod 56.1% ispitanika. Pušači su bili zastupljeni sa 46.2%, dok je 32.7% ispitanika bilo nedovoljno fizički aktivno. χ2 testom utvrđena je statistički značajna povezanost između ženskog pola i učestale konzumacije voća, povrća, žitarica, mleka i mlečnih proizvoda, dok su povećana vrednost indeksa telesne mase i konzumiranje alkohola bili učestaliji među muškarcima. Uočena je značajna povezanost KVB rizika sa izlaganjem stresu. Kod 89.8% ispitanika procenjen je desetogodišnji fatalni rizik >5%. Rezultati našeg istraživanja ukazuju na potrebu povećanja svesti pacijenata i zdravstvenih radnika još na nivou primarne zdravstvene zaštite, kako bi se preduzele odgovarajuće mere prevencije, posebno za kardiovaskularne bolesti na koje se značajno može uticati usvajanjem odgovarajućih životnih navika.