PROBLEMI U SPROVOĐENJU PROGRAMA SKRININGA MALIGNIH BOLESTI: KOLIKO SMO NAPREDOVALI? - Despotovic, Mile Lj (Medicinski časopis, 2016)
Paleobiologija i istorija medicine ukazuju da maligne bolesti prate ljudsku populaciju i život na planeti od samog začetka. U svetu je 2012. registrovano 14,2 miliona novih slučajeva karcinoma, a očekuje se da će do 2025. ovaj broj na godišnjem nivou porasti na preko 20 miliona. U centralnoj Srbiji je u periodu 2000-2012 stopa incidencije malignih tumora porasla za 8,9%, a stopa smrtnosti za 4,2%. Od karcinoma dojke, najčešćeg malignog tumora žena u Srbiji, oboleva svaka 12. žena. Stopa incidencije karcinoma grlića materice najviša je u jugoistočnoj Evropi, a po smrtnosti Srbija zauzima treće mesto. Stopa incidencije karcinoma kolorektuma niža je no u Evropi, ali je ova stopa kod žena u pojedinim okruzima među prvih 10 u svetu. Iako se na skoro 80% malignih bolesti može uticati modifikacijom faktora rizika, rano otkrivanje je ključno u poboljšanju ishoda. Nacionalnim programima skrininga karcinoma u Srbiji obuhvaćeno je: 17 domova zdravlja za karcinom grlića materice, 35 za karcinom dojke i 30 za karcinom kolorektuma. Stopa odaziva iznosila je 21,6% ciljne populacije (karcinom grlića), 4,44% za karcinom dojke i 4.08% za karcinom kolorektuma. Loša organizacija, nesavršenost pojedinih metoda skrininga, loša informisanost o bolesti i skriningu, nizak obrazovni i socioekonomski nivo, nedovoljna uključenost opšte medicine, kulturološki i religiozni stavovi uzrok su niske stope odgovora kod nas, a problem predstavljaju i u globalnim razmerama. Bolja organizacija i motivacija primarne zdravstvene zaštite uz adekvatnu političku podršku (resursi i finansiranje) može povećati obuhvat skriningom. Edukaciju i motivaciju stanovništva treba koristiti u razbijanju predrasuda i stereotipa prema skriningu. Ključne reči: rano otkrivanje karcinoma, primarna zdravstvena zaštita, incidencija, motivacija, potrebe i zahtevi zdravstvenih službi.