Digitalni Biomarkeri i Medicinski Algoritmi u Srpskom Zdravstvenom Sistemu: Komparativna analiza znanja, stavova, prakse i ekonomske valuacije među ključnim zdravstvenim profesionalcima : Digitalni Biomarkeri i Medicinski Algoritmi u Srpskom Zdravstvenom Sistemu - Obradovic, Dragisa; Kralj, Đorđe; Milošević Georgiev, Andrijana; Lakić, Dragana (Journal of Medical Biochemistry, 2026)
Pozadina: Digitalna transformacija zdravstvene zaštite koju karakterišu pojava digitalnih biomarkera i medicinskih algoritama, obećava redefinisanje zdravstvenog sistema. Međutim, uspešna implementacija zavisi od prihvatanja, spremnosti i ekonomske procene ključnih zainteresovanih strana kao što su biohemičari i kliničari. Ova studija pruža prvu analizu stavova, praksi, znanja i ekonomske procene u vezi sa digitalnom zdravstvenom dijagnostikom sa posebnim fokusom na dve podgrupe - biohemičare (medicinske/kliničke) i kliničare (patolozi/gastroenterolozi) kao predvodnicima digitalne implementacije. Metode: Sprovedeno je opsežno istraživanje sa kohortom od 105 zdravstvena radnika iz 53 istaknutih zdravstvenih ustanova. Studija je koristila kreirani strukturirani instrument za procenu digitalnih kompetencija, percipiranih koristi i potencijalnih rizika. Metoda kontingentne procene je korišćena za utvrđivanje spremnosti za plaćanje digitalnih medicinskih rešenja. Rezultati: Kohorta je pokazala visok nivo digitalne pismenosti (4.6 od mogućih 5). Biohemičari, čiji je rad utemeljen na analitičkoj validaciji, izrazili su veći oprez u pogledu kliničke relevantnosti i privatnosti podataka. Nasuprot tome, kliničari, vođeni potrebom za podrškom u dijagnostičkim odlukama, pokazali su oprez prema finansijskim temama. Analiza je izračunala optimalnu cenu od 65.9 ± 75.56 evra (95% interval poverenja: 41.2 – 90.6 evra). Nema značajne razlike između podgrupa (p = 0,89). Dok više od 75% učesnika veruje da će digitalni biomarkeri doneti sistemske finansijske uštede, 74% učesnika nije upoznato sa postojećim regulatornim okvirima. Zaključci: Srpska zdravstvena zajednica poseduje snažnu digitalnu osnovu. Biohemičari digitalna medicinska rešenja vide kao analitičke alate koji zahtevaju validaciju, dok ih kliničari vide kao rešenja za dijagnostičku dvosmislenost. Osnivanje nacionalne radne grupe za „Digitalnu dijagnostiku“ radi razvoja njihovih smernica i razvoja šifri za nadoknadu troškova od strane fonda je može biti od velikog značaja.