UTICAJ KLIMATSKIH PROMENA NA POTREBE PRIRODNIH TRAVNJAKA ZA VODOM I NJEGOVA ODRŽIVOST - Stričević, Ružica; Simić, Aleksandar; Vujadinović-Mandić, Mirjam; Sokolović, Dejan (Journal of Agricultural Sciences (Belgrade), 2021)
Poznato je da prirodni travnjaci imaju mehanizam preživljavanja stresnih abiotičkih uslova, poput visokih temperatura ili suše. Usled povećanja temperature vazduha, sve dužeg vegetacionog perioda i promenljivih količina padavina poslednje dve decenije, travnate površine poput livada i pašnjaka sve češće ostaju bez dovoljno vode do nivoa koji im onemogućuje regeneraciju. Po projekcijama regionalnih klimatskih modela, sledećih decenija očekuje se dalje pogoršanje uslova za rast biljaka umereno-kontinentalnog područja. Cilj ovog rada je da se sagleda u kom stepenu će klimatske promene uticati na raspoloživost vode za prirodne travnjake na području Srbije. Izabrano je pet reprezentativnih lokaliteta (Rimski Šančevi, Valjevo, Kragujevac, Negotin i Leskovac). Za analizu buduće promene klimatskih uslova na teritoriji Republike Srbije korišćeni su rezultati ansambla od devet regionalnih klimatskih modela iz EURO-CORDEX baze. Za svaki od 9 modela je izračunat deficit vode, na kraju za najverovatniju vrednost deficit vode uzeta je medijalna vrednost za svaki proučavani vremenski period. Referentni period je 1986-2005, budući periodi su: 2016-2035. (bliska budućnost), 2046-2065. (sredina veka) i 2081-2100. (kraj veka). Analize su urađene po dva izabrana scenarija emisija gasova staklene bašte: RCP4.5 i RCP8.5. Vegetacija prirodnih travnjaka će biti izložena povećanom riziku od suša. Nedostatak vode se očekuje već krajem maja, kada se iscrpe zalihe vode u zemljištu, i trajaće sve do prvih značajnijih kiša u septembru. Po oba scenarija, očekuje se smanjenje raspoloživih voda do 7% u bliskoj budućnosti. Po scenariju RCP4.5 od sredine do kraja veka očekuje se povećanje deficita vode između 10,7 i 24,2%. Nepovoljniji, mada verovatniji scenario RCP8.5, prikazuje da će povećanje nedostatka vode sredinom veka varirati od 4 – 14 %, a do kraja veka između 28,4 – 41,9 %. Kako su prirodni travnjaci sačinjeni od velikog broja različitih biljnih vrsta u kojima dominiraju predstavnici trava, najverovatnije se mogu očekivati specifične reakcije različitih travnjaka na sušu u budućnosti. Forsirano letnje mirovanje biće produženo zbog hormonalne regulacije. Nedavna istraživanja pokazuju da će se otpornost na sušu razvijati prirodnom raznolikošću i širenjem vrsta otpornih na visoke temperature i oskudicu vode na uštrb osetljivih trava, što se može očekivati u sušnijem delu Srbije na plićim zemljištima.