FAKTORI RIZIKA ZA NASTANAK SINDROMA SAGOREVANJA KOD MEDICINSKIH SESTARA U SEKUNDARNOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI: / - Bogdanović Vasić, Slobodanka; Mićić, Milija; Savić, Nikola; Arandjelović, Branimirka; Joković, Dragan; Pavlović Jugović, Katarina; Andjelić, Sladjana (Halo 194 - naučni časopis urgentne medicine, 2023)
SAŽETAK Uvod/cilj Sindrom sagorevanja medicinskih sestara nastaje kada intenzitet stresora prevaziđe realne mogućnosti pojedinca/radnika. Metode Istraživanje je sprovedeno u vidu studije preseka, uzorak je činilo 58 medicinskih sestara/tehničara. Kao instrument istraživanja korišćen je upitnik posebno konstruisan za ovu studiju, koji je inkorporirao 14 pitanja vezanih za procenu sindroma sagorevanja.Svaki upitnik je bodovan, te je analiza stepena sagorevanja kreirana po uzoru na Freudenbergerovu skalu. Rezultati U analizi dobijenih rezultata korišćene su metode deskriptivne statistike. Najveći broj ispitanika (66%)prevashodno je prepoznao stres na radnom mestu u poređenju sa drugim izučavanim stresorima; 69% uzorka oseća preopterećenost na poslu, a 27% konstantan umor bez obzira na količinu sna i odmora. Procenom postojanja sindroma sagorevanja, koja je izvršena na osnovu bodovnog sistema i originalne skale (po ugledu na semantičku diferencijalnu skalu), utvrđeno je da je 4% ispitanika profesionalno sagorelo, 15% zahvaćeno sindromom sagorevanja, da 32% ima rizik, te da je 40% uzorka kandidat za nastanak istog. Zaključak Medicinske sestre/tehničari su kontinuirano izloženi stresu na radnom mestu zbog same prirode posla koji obavljaju. Stoga, aktivnosti svih referentnih tela i ustanova treba usmeriti na dizajniranje preventivnih strategija u vezi sagorevanja na poslu.