Definisanje sindroma sagorevanja u populaciji medicinskih sestara - vaspitača - Tasić, Radica; Stojanović, Dragica; Jovičić, Ljiljana (Education and Research in Health Sciences, 2026)
Uvod. Razvoju sindroma sagorevanja na poslu doprinose loši interpersonalni odnosi, mobing, anksioznost, a sve zajedno dovodi do psiholoških i fizioloških promena kod zaposlenih, a za posledicu ima razvoj depresije i organskih oboljenja. Metod. U ispitivanje, studiju preseka, uključene su 302 medicinske sestre vaspitači zaposlene u predškolskim ustanovama na teritoriji Beograda. Cilj rada. Procena prevalence sindroma sagorevanja na poslu, analiza psihometrijskih karakteristika instrumenta merenja, definisanje prediktora sindroma sagorevanja na poslu i definisanje modela povezanosti psiholoških karakteristika ličnosti sa sindromom sagorevanja. Rezultati. Prosečna starost u ispitivanoj populaciji bila je 38+9,2 (opseg 16-60 godina) i sve su bile ženskog pola. Prosečna dužina radnog staža bila je 11 godina (percentil 6-18) i većina je imala završenu srednju školu (79,7%). Prosečni rezultat podskale za iscrpljenost bio je 1,5+1,3. Umeren do visoki nivo iscrpljenosti primećen je kod 27,6% medicinskih sestara vaspitača. Prosečni skor podskale za profesionalnu efikasnost bio je 5,3+0,7, a skorovi za nisko, umereno i visoko sagorevanje bili su zastupljeni u 78,8%, 16,1% i 5,1%. Prosečni skor podskale za cinizam bio je 1,6+1,1. Ukupno, 251 (83,1%) medicinskih sestara vaspitača imalo je umereni sindrom sagorevanja. agresivnost, neuroticizam i negativna valenca bile su u pozitivnoj korelaciji sa iscrpljenošću (p < 0,001). Zaključak. Posao medicinske sestre-vaspitača zahteva visok nivo društvene odgovornosti, a svakodnevni problemi koji se mogu pojaviti uključuju preopterećenost poslom, nedostatak autonomije ili autoritet za donošenje odluka i poteškoće u usklađivanju porodičnog života i posla. Neretko je prisutno radno preopterećenje zbog nedostatka kadra. Svi ovi faktori čine medicinske sestre vaspitače posebno ranjivim na sagorevanje.