Različit tretman govora mržnje u procesima komunikacije u Evropi i SAD - Živanovski, Nenad (CM: Communication and Media, 2014)
Pitanje kako tretirati govor mržnje u procesima komunikacije je kompleksno i ne postoji jednostavan odgovor. Dva postojeća modela – američki i evropski u celosti se različito odnose prema govoru mržnje i njegovom pozicioniranju u prostoru koji pripada slobodi izražavanja. U američkom pravnom sistemu govor mržnje je sastavni deo slobode izražavanja, dok u Evropi on predstavlja zloupotrebu osnovnog ljudskog prava na slobodu govora. Otud, kod ova dva pristupa je stalno prisutno pitanje da li postoji granica u slobodi izražavanja u demokratiji i ako postoji, gde povući liniju. Dileme nisu lako rešive i ne postoji univerzalni odgovor: i najbolja namera da se spreči širenje mržnje u komunikacijskim procesima može lako zastraniti u zabranu totalitarnog karaktera za različito mišljenje i kritike; s druge strane i preterana otvorenost u jednom društvu za različite stavove i poglede može da se deformiše u zloupotrebu prava na slobodno izražavanje i gubljenja osećaja za odgovornost prema javno izgovorenoj reči i povređivanje drugog. Nažalost, država nema univerzalni "instrument" koji bi pokazao da li je nešto sloboda izražavanja ili njegova zloupotreba. To je pitanje na koje američko i evropsko zakonodavstvo pokušavaju da odgovore, ali bez definitivnog zaključka i  univerzalno prihvatljivog rešenja. Ključne reči: govor mržnje, sloboda govora, diskurs, mediji, pravo, vlast
Keywords: European law||; ||evropsko pravo; American law||; ||američko pravo; media||; ||mediji; discourse||; ||diskurs; Freedom of Expression||; ||sloboda izražavanja; hate speech||; ||govor mržnje