(untitled) (Baština, 2025)
Злочини који су почињени из мржње имају јаку мотивацију, која се заснива на мржњи према припадницима одређених националних и верских група, а мржња се може јавити у односу на национално и етничко порекло, језик, писмо, расну припадност, боју коже, верску припадност, пол, сексуалну оријентацију, инвалидност и томе слично. Злочин из мржње је кривично дело које се извршава само према оном лицу које је, у односу на извршиоца дела, другачије. Кривични законик Републике Србије познаје злочине из мржње и дефинише мржњу као отежавајућу околност у оним ситуацијама кад се кривично дело врши услед мржње према неком лицу јер припада одређеној расној и верској групи. Мржња настаје услед различитости и није усмерена само према појединцу који је конкретна жртва кривичног дела, већ према свим припадницима одређеног народа, верске групе, лицима која говоре одређеним језиком или имају неке друге значајне карактеристике које их издвајају од већине. Припадници српског народа су на простору Косова и Метохије били жртва кривичних дела мотивиссаних мржњом од стране већинског албанског народа. У самом раду, указаће се на злочине који су чињени према Србима, само због њихове националне и верске различитости у односу на Албанце.