FITOESTROGENI U MENOPAUZI – DOBROBITI I RIZICI - Mikulić, Mira; Atanacković Krstonošić, Milica (Arhiv za farmaciju, 2023)
Fitoestrogeni su raznovrsna grupa nesteroidnih polifenola biljnog porekla, koji mogu da ispolje estrogenu/antiestrogenu aktivnost. Pored toga, oni su značajni antioksidansi, a mogu da učestvuju u kontroli signala tokom deobe i rasta ćelija, kao i u genskoj ekspresiji. Soja se smatra najvažnijim izvorom fitoestrogena u ljudskoj ishrani, ali oni se mogu naći i u lanenom i suncokretovom semenu, jagodama, grožđu, dudu, susamu, lucerki, crvenoj detelini, grašku itd. Kao dokaz njihovog blagotvornog dejstva uglavnom se navode epidemiološke studije koje ukazuju na to da su neprijatne menopauzalne tegobe, kao i učestalost nekih hormon-zavisnih oboljenja, mnogo manje izraženi kod žena u Aziji u odnosu na žene zapadnih zemalja, što se upravo povezuje sa ishranom bogatom fitoestrogenima. Smatra se da oni mogu da utiču pozitivno i na lipidni status, kognitivne funkcije i metabolizam kostiju (1). Međutim, kliničke studije daju oprečne rezultate, pa se individualne razlike u metabolizmu i sastavu crevnog mikrobioma navode kao glavni faktori koji utiču na dobrobit od unosa fitoestrogena. Pogotovo se ističe značaj biološki aktivnih metabolita fitoestrogena (npr. ekvol) koji nastaju aktivnošću određenih sojeva bakterija u crevima (2). Danas, zbog sve većeg broja ljudi na veganskoj ili vegeterijanskoj ishrani, povećava se unos ovih biološki aktivnih jedinjenja u Evropi i Americi, pa je neophodno ukazati i na moguće rizike koje nosi visoka izloženost. Takođe, na tržištu postoji značajan broj dijetetskih suplemenata na bazi fitoestrogena, koji se preporučuju kao prirodna alternativa hormonskoj terapiji tokom menopauze, ali sadržaj i bioraspoloživost aktivnih materija kod ovih preparata mogu biti diskutabilni (3).