Značaj mikrobne fermentacije za dugoročne zdravstvene efekte ishrane bogate proteinima - Rajilić-Stojanović, Mirjana (Arhiv za farmaciju, 2024)
Proteini su značajni makronutrijenti sa nizom dokazanih pozitivnih efekata na zdravlje. Danas je ishrana bogata proteinima široko primenjivana, naročito u cilju dostizanja i održavanje zdrave telesne mase. Iako se povezuje sa pozitivnim zdravstvenim efektima, dugoročna ishrana bazirana na visokom sadržaju proteina je zapravo povezana sa više oboljenja i sa kraćim životnim vekom. Negativni zdravstveni efekti proteinskih dijeta su, makar delimično, posredovani aktivnošću mikrobnih metabolita dobijenih fermentacijom proteina. Naime, sve nesvarene komponente hrane se u debelom crevu fermentišu od strane crevne mikrobiote. S obzirom na to da su bočni ostaci aminokiselina hemijski raznovrsni, nesvareni proteini obezbeđuju složenu smešu supstrata za mikrobnu fermentaciju. Korišćenjem različitih aminokiselina, mikrobiota može da proizvede toksična, genotoksična i kancerogena jedinjenja, ali i metabolite koji ometaju signalizaciju insulina ili kompromituju kardiovaskularno zdravlje. Postoje naučni dokazi da mikrobni metaboliti više aminokiselina mogu doprineti razvoju kardiovaskularnih bolesti i raka, tj. bolesti koje su povezane sa ishranom bogatom proteinima. Iako su metabolički proizvodi mikrobiote u principu korisni i komplementarni ljudskom metabolizmu, kada je sastav ishrane neuravnotežen (npr. kada su proteini prisutni u prevelikoj količini) aktivnost mikrobiote se menja i dolazi do proizvodnje štetnih produkata. Imajući navedeno u vidu, neophodno je da se pri osmišljavanju zdrave ishrane u obzir uzme i aktivnost crevne mikrobiote.