Specifičnosti potrošnje antimikrobnih lijekova u Bosni i Hercegovini - Spasojević-Došen, Tijana; Tubić, Biljana (Arhiv za farmaciju, 2022)
Predstavljanje kontinuiranog praćenja potrošnje antimikrobnih lijekova, budući da je potrošnja povezana sa antimikrobnom rezistencijom. Podaci se sakupljaju i obrađuju tako da predstavljaju validne, reprezentativne i podatke uporedive sa podacima o potrošnji u drugim državama. Podaci o ukupnoj potrošnji antimikrobnih lijekova u Bosni i Hercegovini za period 2010-2020 su analizirani primjenom anatomsko terapijsko hemijske (ATC)/definisanoj dnevnoj dozi (DDD) metodologije Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) i izraženi su u DDD/1000 stanovnika/dan (DID). Potrošnja je analizirana i primjenom AWaRe (Access, Watch, Reserve) klasifikacije SZO. Ukupna potrošnja antimikrobnih lijekova je bila 18,1 DID u 2010, a 19,2 DID u 2020. Prvih 5 podgrupa antibakterijskih lijekova (na trećem nivou ATC-klasifikacije) po potrošnji u 2020. su bili: penicilini, ATC grupa J01C (5,8 DID, 30,2% ukupne potrošnje antibakterijskih lijekova); makrolidi, linkozamidi i streptogramini, J01F (4,5 DID, 23,4%); ostali ß-laktamski antibiotici, J01D (3,2 DID, 16,7%); hinoloni, J01M (2,5 DID, 13%); tetraciklini, J01A (1,3 DID, 6,8%) i sulfonamidi i trimetoprim, J01E (1,3 DID, 6,8%). Prvih 5 antibakterijskih lijekova po potrošnji (na petom nivou ATC-klasifikacije) u 2020. su bili: azitromicin (3,36 DID), amoksicilin i enzim inhibitor (2,56 DID), amoksicilin (2,29 DID), ciprofloksacin (1,9 DID), sulfametoksazol i trimetoprim (1,29 DID). Tokom praćenja potrošnje upotrebom AWaRe klasifikacije u periodu 2015-2020. godine, relativna potrošnja antibiotika iz Access grupe je preko 60%. Standardizovani i validirani podaci o potrošnji antimikrobnih lijekova ukazuju na dobru propisivačku praksu (postignut je cilj SZO da najmanje 60% ukupne potrošnje budu antibiotici iz Access grupe), ali takođe nude mogućnost za poboljšanje (odgovarajuća upotreba amoksicilina i enzim inhibitora, azitromicina i ciprofloksacina).