Farmakoepidemiološka analiza antibiotika u 2019. i 2020. godini – uticaj COVID-19 pandemije na potrošnju? - Bojanić, Ljubica; Djermanović, Mirjana; Marković Peković, Vanda; Golić Jelić, Ana (Arhiv za farmaciju, 2022)
Antimikrobna rezistencija (AMR) je najčešći uzrok infekcija i sepse koji se javljaju tokom pružanja zdravstvene njege i pogađaju stotine miliona pacijenata svake godine, izazivajući skoro 20% svih smrtnih slučajeva globalno, zbog čega predstavlja jedan od najvećih javnozdravstvenih problema današnjice. Najčešće se javlja zbog neracionalne upotrebe antibiotika. Takođe, kao jedan od najvećih izazova današnjice nametnula se i infekcija COVID-19 virusom, koja je kako zbog nepoznanice, komplikacija koje izaziva, tako i velikog broja smrtnih ishoda dovela do različitih terapijskih pristupa u liječenju pacijenata, uključujući i upotrebu antibiotika. Cilj ove studije je da se uradi opservaciona analiza vanbolničke potrošnje antibiotika u 2019. i 2020. godini, prije i nakon pojave pandemije. Podaci su dobijeni iz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske i izraženi su u definisanim dnevnim dozama/1000 stanovnika/dnevno (DDD). Podaci pokazuju porast ukupne potrošnje antibiotika za čak 54 % u navedenom periodu (20,2 DDD u 2019. 8 i 31,1 DDD u 2020. godini), od čega su najviše upotrebljavani penicilini, cefalosporini, makrolidi i hinoloni. S obzirom na izražen porast vanbolničke potrošnje antibiotika, te da se u skladu sa Smjernicama za liječenje pacijenata sa COVID-19 infekcijom antibiotska terapija ne preporučuje vanbolničkim pacijentima, već samo hospitalizovanim pacijentima sa umjereno teškom kliničkom slikom, potrebno je izvršiti detaljnu farmakoepidemiološku analizu vanbolničke potrošnje antibiotika zbog potencijalne neracionalne upotrebe antibiotika u liječenju virusne COVID-19 infekcije, te preduzeti dalje mjere za racionalizaciju potrošnje, a time i smanjenje antimikrobne rezistencije.