PREVALENCIJA SINDROMA SAGOREVANJA I UMORA MEĐU ZDRAVSTVENIM RADNICIMA U JEDNOJ SEKUNDARNOJ ZDRAVSTVENOJ USTANOVI U BEOGRADU U TOKU PANDEMIJE SARS-CoV-2 VIRUSA - Giljača, Sonja (Acta medica Medianae, 2026)
Izgaranje se na globalnom nivou sveviše prepoznaje kao glavna briga, budući da utiče na fizičko i mentalnoblagostanje zdravstvenih radnika. Sprovedena je studija preseka međuzaposlenima u zdravstvenoj službi Specijalne bolnice za rehabilitaciju i ortopedskuprotetiku. Korišćeni su sledeći upitnici: MaslachBurnout Invetory–Human Services Survey (MBI–HSS) – za merenje triju aspekata sindroma sagorevanjana poslu: emotivne iscrpljenost (engl. emotionalexhaustion – EE) depersonalizacije (enl. depersonalization –DP) lična postignuća (engl. personal accomplishment –PA) Fatigue Severity Scale (FSS) – za procenu prisustva i stepena zamora; opštiupitnik, kojim su prikupljeni sociodemografski parametri ispitanika. U studijusu uvršteni samo kompletno popunjeni upitnici; takvih je bilo šezdeset pet.Dobijeni rezultati su pokazali da je većina učesnika bila ženskog pola(73,8%); udate (61,5%), sa fakultetskom diplomom (52,3%), vlasnice kuća(66,2%) i sa zaradom koja prevazilazi minimalnu zaradu (81,5%). Trećinaučesnika u studiji doživela je smrt bliske osobe usled kovida 19. Visok stepenemocionalne iscrpljenosti primećen je kod 41,5% zaposlenih. Umeren do visokstepen depersonalizacije zabeležen je kod 36,9% zaposlenih, dok je 40% njihispoljilo nizak nivo ličnog postignuća. U pozitivnoj korelaciji sa FSS-om bioje EE. Depersonalizacija je pokazala statistički značajnu pozitivnu korelaciju saFSS-om ozbiljnosti umora. Dužina godišnjeg odmora kao demografskakarakteristika takođe je bila u pozitivnoj korelaciji sa FSS-om. Uočena su dvafaktora povezana sa visokim nivoom EE-ja kod zdravstvenih radnika: viši stepenumora i niže mesečne zarade.
Keywords: sindrom sagorevanja, kovid 19, zdravstveni radnici, zamor